Szóbeli szemináriumi referátumok követelményei

1. Célok
A szemináriumi referátum (beszámoló) célja, hogy a hallgató elmélyüljön egy adott történeti problémában, s azt röviden, szóbeli formában fejtse ki. Ismerkedjen meg a téma szakirodalmával, az adott kérdés vonatkozó forrásaival és önállóan, logikus formában dolgozza fel az információkat. A szóbeli előadás elkészítése fejleszti a hallgató kutatói, elemzői és fogalmazási készségét és felkészít tanítási gyakorlatra, valamint részben a szakdolgozat megírására is. 
2. Terjedelem és kivitelezés
A szóbeli referátum időtartama 10-15 perc (az ettől való eltérés csak az oktató kérésére történhet). Használja a táblát és szükség esetén térképet, egyéb szemléltető eszközöket (képek, forrásrészlet, fénymásolt vagy vetített vázlat). Az előadás alkalmával figyeljen arra, hogy hallgatótársai jegyzetelni tudják az elhangzottakat. Nem árt, ha tudja, hogy egy 15 perces szóbeli referátum gépelt anyaga 1,5-ös sorközzel kb. 5-7 oldal (az előadó tempójától függően). A felkészüléskor figyeljen arra, hogy megfeleljen az értékelés szempontjainak (ld. alább). A szóbeli előadásnál használhat jegyzeteket, de nem olvashatja fel szó szerint az esetleg előre elkészített írásos anyagát! 
4. Szakirodalom
A referátum elején vagy végén közölnie kell, hogy milyen művek alapján készült fel, s ezek jegyzékét az oktatónak át kell adnia. Ezen szerepeljen a felhasznált források megjelölése, valamint minimum három (természetesen szintén felhasznált) feldolgozás (könyv vagy tanulmány) a témáról. Ezek között nem lehet enciklopédia szócikke vagy internetes anyag. Ez utóbbiak használata megengedett, de legfeljebb kiegészítő jelleggel. A szakirodalom felkutatása a hallgató feladata, de a szemináriumokon vagy a konzultációs időpontokban tanári segítséget lehet kérni. 
A jegyzékben tüntesse fel a mű szerzőjét (vagy szerkesztőjét) és címét, a kiadó nevét, a kiadás helyét, idejét. Tanulmány vagy cikk esetén a szerző neve, a cikk címe mellett a folyóirat évfolyamát és számát is jelölje.
Kötet esetén például:
Katus László: A középkor története. Pannonica-Rubicon, Bp., 2000.
Szerkesztett kötet esetében: 
Klaniczay Gábor (szerk.): Európa ezer éve. A középkor. I-II. Osiris, Bp., 2004.
Tanulmány vagy cikk esetében:
Hahner Péter, A “Capeting-csoda”. A királyi hatalom kiépítése. Rubicon, 2000/1-2.
Forrás esetében:
„Clarendoni Konstitúciók”. In: Sz. Jónás Ilona (szerk.): Középkori egyetemes történeti szöveggyűjtemény. Osiris, Bp., 1999. 253-256.
A szakirodalmat a szerzők vezetékneve szerint, ábécé sorrendben kell feltüntetni. 
5. Hivatkozás
Szó szerinti forrásidézetek, szakirodalomból átvett érvek, nézetek, hipotézisek vagy bizonyítási eljárások említésekor utaljon az adott szerzőkre, művekre. Amennyiben képekkel, ábrákkal illusztrálja a beszámolóját, adja meg pontosan ezek forrását is (azt a művet, ahol Ön találta). Megjegyzés: Ne idézzen a modern szakirodalomból, és fogalmazzon önállóan! 
6. Határidő
A referátum előadásának időpontját a kurzuson rögzítjük, ha bizonytalan benne, konzultáljon az oktatóval. 

Szóbeli referátumok értékelési szempontjai

1. Tartalom
 A beszámoló tárgyalta-e a témával kapcsolatos lényeges szakmai kérdéseket?
 Sor került-e a témával kapcsolatos viták, vélemények bemutatására, és  ha lehetséges  ütköztetésére?
 Törekedett-e a kérdés ok-okozati összefüggéseinek feltárására, következményeinek bemutatására?
 Törekedett-e a szerző állásfoglalásra, véleményének  szakmai érvekkel alátámasztott  bemutatására?

2. Kifejtés módja
 Logikus-e a dolgozat kifejtése?
 Törekedett-e a dolgozatban előforduló idegen kifejezések magyarázatára? 
 Használt-e a szerző forrásrészleteket, képi illusztrációt, térképet?
 Sikerült-e betartani a megadott időbeli kereteket?
 Az előadást szabadon (de jegyzetek használatával) tartja-e? 
 Figyelembe veszi-e az előadó a jegyzetelhetőségi szempontokat (sebesség, hangerő)? 

3. Szakirodalom ismerete
 Ismeri-e a téma minimum három releváns  feldolgozását (könyv, tanulmány)? 
 Mennyiben használta az újabb szakirodalmi eredményeket? 

Dr. Györkös Attila